Vahepeal tuli mul üks 1930. aasta buss vahele, õigemini selle ülevedu Suurest väinast. Aga sellest räägin täpsemalt ehk kunagi hiljem. Hetkel on peatähelepanu siiski 1906. aasta bussil.
Jätkan ajalehtede lappamist:
Lugejad teawad juba, et Kuressaare ja Kuiwastu wahele automobili sõit sisse seada tahetakse, mille tõttu seda wahet üsna lühikese ajaga ära wõiks sõita. See tooks meie postiasjandusele suurt paremust. Automobiliga sõita on juba mõnikord katseid tehtud. Katsetel on wähemaid õnnetusi automobili juures ette tulnud. See tuleb muidugi sellest, et automobil mitte meie teede tarwis walmistatud ei ole. Kuressaare Saksakeelses nädala lehes awaldawad mõned mõtteid automobili wastu. See on ilmaasjata. Sest kes automobili sisseseadmisest oma kapitaliga osa wõtta ei taha, see jäägu ettewõttest eemale. Keegi ju wägisi tema taskust raha selle käimapanemiseks kiskuma ei tule. Aga on ju wana lugu: igal uuel asjal on ikka omad waenlased. Kuressaare Saksa nädalalehe toimetus on aga ise põhjusmõttelikult automobili sisseseadmise poolt.
Saarlane, 8. august 1906, lk 1
Eelmisest ajaleheartiklist on aeg kolm nädalat edasi liikunud ja vahepeal on mõned sõidukatsed juba tehtud (jutt käib ikka ainult ÜHEST autost). Kahjuks pole täpsemalt kirjeldatud, mis laadi olid "ette tulnud wähemad õnnetused". Kui need olid Valdeko Vende poolt mainitud rehvipurunemised, siis peab tolle aja asjaajamise kiirust küll kiitma - vähem kui kolme nädala jooksul on uus rehv(id) kohal ja järgmine proovisõitki tehtud. Tuletan meelde, et aastal 1906 polnud Kuressaares veel mitte ühtegi autode varuosade poodi, ka Koduanttila ja Smartpost olid siis veel tundmatud.
Killukesi Saaremaa autoajaloost
Re: Killukesi Saaremaa autoajaloost
Vabandust, vähe pikem paus tuli vahele!
Aga jätkan bussiteemat.
12. septembri Saarlases (aasta on ikka 1906!) ilmub lühike tede, et järgmisel pühapäeval peetakse koosolek, otsustamaks, kas autoühenduse sisseseadmine Kuressaare ja Kuivastu vahel on "tarwilik wõi mitte".
Koosoleku kokkuvõte on ära toodud aga alles 17. oktoobri lehes:
Kuda kuulda, ei tulla sellest ettewõttest, et Kuressaare ja Kuiwaste wahel automobili sõitu sisse seada, midagi wälja. Ettewõtte osalised astunud kõik tagasi. Praegu Kuressaares olew automobil jääb hr Wildenbergi eraomanduseks. Saare talurahwas, kelle hobused automobil nii mõnigi kord lõhkuma ajas ja kes juba automobiliga sõitmise üle kaebust tõsta tahtsiwad, wõiwad küll tähendatud ettewõtte nurjamineku üle rõõmustada, kuid üleüldses läbikäimises toob selle ettewõtte nurjaminek suurt kahju, sest wastasel korral oleks wõimalik olnud Kuressaare ja Kuiwaste wahet mõne tunniga ära sõita, mis ka postitalitust märksa kiirustanud oleks.
Tolle ammuse ettevõtmise ajalised raamid on seega enam-vähem paigas, tehnilised üksikasjad aga ikka veel endiselt ebaselged. Valdeko Vende poolt toodud numbreid pole Saarlases kordagi mainitud, seega peavad need pärinema mingist muust allikast. Ainsa viitena on Vende oma bussi-ettevõtte kirjelduste juures maininud ajalehte "Elu". Üks sellise pealkirjaga leht ilmus tol ammusel ajal Tartus. Teine võimalus on sirvida Kuressaare saksakeelset ajalehte Arensburgen Wochenblatt. Kuressaares pole neid kumbagi saada, saatsin ühe Tartus resideeruva spiooni sealseid arhiive puistama...
![Embarassed :oops:](./images/smilies/icon_redface.gif)
Aga jätkan bussiteemat.
12. septembri Saarlases (aasta on ikka 1906!) ilmub lühike tede, et järgmisel pühapäeval peetakse koosolek, otsustamaks, kas autoühenduse sisseseadmine Kuressaare ja Kuivastu vahel on "tarwilik wõi mitte".
Koosoleku kokkuvõte on ära toodud aga alles 17. oktoobri lehes:
Kuda kuulda, ei tulla sellest ettewõttest, et Kuressaare ja Kuiwaste wahel automobili sõitu sisse seada, midagi wälja. Ettewõtte osalised astunud kõik tagasi. Praegu Kuressaares olew automobil jääb hr Wildenbergi eraomanduseks. Saare talurahwas, kelle hobused automobil nii mõnigi kord lõhkuma ajas ja kes juba automobiliga sõitmise üle kaebust tõsta tahtsiwad, wõiwad küll tähendatud ettewõtte nurjamineku üle rõõmustada, kuid üleüldses läbikäimises toob selle ettewõtte nurjaminek suurt kahju, sest wastasel korral oleks wõimalik olnud Kuressaare ja Kuiwaste wahet mõne tunniga ära sõita, mis ka postitalitust märksa kiirustanud oleks.
Tolle ammuse ettevõtmise ajalised raamid on seega enam-vähem paigas, tehnilised üksikasjad aga ikka veel endiselt ebaselged. Valdeko Vende poolt toodud numbreid pole Saarlases kordagi mainitud, seega peavad need pärinema mingist muust allikast. Ainsa viitena on Vende oma bussi-ettevõtte kirjelduste juures maininud ajalehte "Elu". Üks sellise pealkirjaga leht ilmus tol ammusel ajal Tartus. Teine võimalus on sirvida Kuressaare saksakeelset ajalehte Arensburgen Wochenblatt. Kuressaares pole neid kumbagi saada, saatsin ühe Tartus resideeruva spiooni sealseid arhiive puistama...
Re: Killukesi Saaremaa autoajaloost
Kuna Tartus võib veidi kauem aega minna, "kaevasin" Kuressaare arhiivis edasi ja leidsin ühest käsikirjast vihje tolle 1906. aasta auto/bussi margile - Dombert. Sellist automarki minu arhiivis ei olnud, ka netis googeldamine ei aidanud. Proovisin Tomberti ja Thomberti ning igasugu muid variante, kuid ei midagi paremat. Asi tundus üsna nutune, aga lahendus tuli sealtsamast arhiivist ühe teise käsikirja abil. Selle oli kirjutanud mees, kes kunagi noore mehena töötas Wildenbergi nahavabrikus ja puutus selle autoga ise ka kokku. Tema ütles masina margiks Dombret ja selle sõna peale "ärkas" Google "ellu". Tegemist peaks olema vana prantsuse automargiga, mida me tänapäeval teame Motoblockina. Veidi segaseks jääb aga ainult see, miks kasutati aastal 1906 veel nimetust Dombret, kui nimi Motoblock võeti kasutusele juba aastal 1904 (või isegi 1902?). Kuna Kuressaares oli neljasilindriline masin, pidi see olema valmistatud kusagil 1905. aasta paiku, varem tehti seal firmas vaid kahesilindrilisi autosid. On kellegil ideid?
Re: Killukesi Saaremaa autoajaloost
Jätkan taas oma monoloogi.
Paistab, et nimed Dombret ja Motoblock on nii tihedalt põimunud, et mingi periood kasutati lausa väljendit "Motoblock, systeme Dombret". Ja kui Motoblocki autode pilte vaadata (nii vähe kui neid üldse säilinud on), polnud neil reeglina radiaatorivõrel suurt läikivat kirja auto nimega. Ning auto logo meenutas kolme üksteise peale asetatud banaani, seega on päris arusaadav, et margi tuvastamine võis tekitada üksjagu raskusi.
Aga see nimede "kahestumine" pole nii haruldane midagi. Näiteks Vidal ja Tempo. Või Daimler ja Mercedes. Või uuemal ajal VAZ ja Lada. Ainus vahe on see, et Dombret pole automargi nimeks kunagi olnud.
Ja nüüd arhiivi. Tartu "spioon" ei saanud asjaga hakkama, käisin ise Tallinnas arhiivis (Rävala pst nurga peal Estonia lähedal) ära ja sain sealt päris suure portsu koopiaid saksakeelsetest lehtedest. Aga kõigepealt vaatasin Vende poolt mainitud ajalehte "Elu". Sealt võetud tsitaat oligi praktiliselt üks-ühele ära toodud raamatus "Esimesest autost viimase voorimeheni"), lehes oli vaid üks lause rohkem, aga see ei muutnud oluliselt asja sisu. Seega panin kõik oma lootused "Arensburger Wochenblatti" numbritele. Aga sellest juba järgmises postituses...
Paistab, et nimed Dombret ja Motoblock on nii tihedalt põimunud, et mingi periood kasutati lausa väljendit "Motoblock, systeme Dombret". Ja kui Motoblocki autode pilte vaadata (nii vähe kui neid üldse säilinud on), polnud neil reeglina radiaatorivõrel suurt läikivat kirja auto nimega. Ning auto logo meenutas kolme üksteise peale asetatud banaani, seega on päris arusaadav, et margi tuvastamine võis tekitada üksjagu raskusi.
Aga see nimede "kahestumine" pole nii haruldane midagi. Näiteks Vidal ja Tempo. Või Daimler ja Mercedes. Või uuemal ajal VAZ ja Lada. Ainus vahe on see, et Dombret pole automargi nimeks kunagi olnud.
Ja nüüd arhiivi. Tartu "spioon" ei saanud asjaga hakkama, käisin ise Tallinnas arhiivis (Rävala pst nurga peal Estonia lähedal) ära ja sain sealt päris suure portsu koopiaid saksakeelsetest lehtedest. Aga kõigepealt vaatasin Vende poolt mainitud ajalehte "Elu". Sealt võetud tsitaat oligi praktiliselt üks-ühele ära toodud raamatus "Esimesest autost viimase voorimeheni"), lehes oli vaid üks lause rohkem, aga see ei muutnud oluliselt asja sisu. Seega panin kõik oma lootused "Arensburger Wochenblatti" numbritele. Aga sellest juba järgmises postituses...
Re: Killukesi Saaremaa autoajaloost
Nii, esimese bussiteemalise artikli leidsin 25. aprilli lehest:
Nüüd on arutlusel idee ja ka välja töötatud plaan alalisest autobussiühendusest Arensburgi ja Pärnu vahel. On mõeldud,et iga päev kell 8 hommikul väljub kinnine buss 14 inimesega Arensburgist Pärnusse. Buss saabub pool 12 ennelõunal, seega kolme ja poole tunni pärast Suure väina äärde Kuivastusse või Virtsu, kust reisijad koos pagasiga kohe aurikuga üle viiakse ja tagasisuunduvate Arensburgi ja Pärnu bussidega järgmise kolme ja poole tunni jooksul kohale toimetatakse.
Nii on võimalik igal aastaajal mugavalt Arensburgist Pärnu ja ka tagasi 8 tunniga sõita ja ka otseühendus Pärnu rongile. Peterburgi jõuaks Arensburgist siis 22 tunniga ja Riiga 25 tunniga.
Postiühendus on muidugi iga päev nii suvel kui ka talvel.
See oleks Saaremaale hiiglasuur samm edasi! Selle plaani realiseerimiseks oleks vajalik kapital 27 000 rubla väärtuses, millest igaüks saaks osa võtta 50 rubla suuruste aktsiate ostu näol. Ja iga progressiivne saarlane saab oma kodukoha ja inimeste heaks ja ka enda heaoluks selles ettevõtmiseks osaleda.
Tulude kalkuleerimisel järeldub,et ettevõtmine annab rikkalikult dividende, kuna on õigustatud lootused, et ka postiteenistus ja sellega seotud tulu kandub üle bussitranspordile.
(Arensburger Wochenblatt nr 17, 1906)
Nagu eeltoodust järeldub, polnud ettevõtjatel kavas mitte ainult bussiühendus Arensburgi ja Kuivastu vahel, vaid teekonna jätkamine hoopis pikemalt, mille tarbeks pidi vastaskaldal teine buss Virtsu ja Pärnu vahel ühendust pidama. Kogu ettevõtmine oli rihitud rongide sõiduplaaniga, mis võimaldas tolle aja kohta enneolematut kiiret ühendust riigi pealinna Peterburiga. Arvestades aega ja olusid, oli tegemist väga suurejoonelise plaaniga.
Muide, saksakeelne Arensburger Wochenblatt on erinevalt eestikeelsest Saarlasest bussiliikluse teemat märgatavalt põhjalikumalt käsitlenud – sellele pühendati päris palju ruumi ja peaaegu alati oli see materjal paigutatud esiküljele. Lõviosa sellest materjalist pole seni eesti keeles avaldatud, kuigi paljud faktid ja tsitaadid on Valdeko Vende kaudu meieni juba jõudnud.
Nüüd on arutlusel idee ja ka välja töötatud plaan alalisest autobussiühendusest Arensburgi ja Pärnu vahel. On mõeldud,et iga päev kell 8 hommikul väljub kinnine buss 14 inimesega Arensburgist Pärnusse. Buss saabub pool 12 ennelõunal, seega kolme ja poole tunni pärast Suure väina äärde Kuivastusse või Virtsu, kust reisijad koos pagasiga kohe aurikuga üle viiakse ja tagasisuunduvate Arensburgi ja Pärnu bussidega järgmise kolme ja poole tunni jooksul kohale toimetatakse.
Nii on võimalik igal aastaajal mugavalt Arensburgist Pärnu ja ka tagasi 8 tunniga sõita ja ka otseühendus Pärnu rongile. Peterburgi jõuaks Arensburgist siis 22 tunniga ja Riiga 25 tunniga.
Postiühendus on muidugi iga päev nii suvel kui ka talvel.
See oleks Saaremaale hiiglasuur samm edasi! Selle plaani realiseerimiseks oleks vajalik kapital 27 000 rubla väärtuses, millest igaüks saaks osa võtta 50 rubla suuruste aktsiate ostu näol. Ja iga progressiivne saarlane saab oma kodukoha ja inimeste heaks ja ka enda heaoluks selles ettevõtmiseks osaleda.
Tulude kalkuleerimisel järeldub,et ettevõtmine annab rikkalikult dividende, kuna on õigustatud lootused, et ka postiteenistus ja sellega seotud tulu kandub üle bussitranspordile.
(Arensburger Wochenblatt nr 17, 1906)
Nagu eeltoodust järeldub, polnud ettevõtjatel kavas mitte ainult bussiühendus Arensburgi ja Kuivastu vahel, vaid teekonna jätkamine hoopis pikemalt, mille tarbeks pidi vastaskaldal teine buss Virtsu ja Pärnu vahel ühendust pidama. Kogu ettevõtmine oli rihitud rongide sõiduplaaniga, mis võimaldas tolle aja kohta enneolematut kiiret ühendust riigi pealinna Peterburiga. Arvestades aega ja olusid, oli tegemist väga suurejoonelise plaaniga.
Muide, saksakeelne Arensburger Wochenblatt on erinevalt eestikeelsest Saarlasest bussiliikluse teemat märgatavalt põhjalikumalt käsitlenud – sellele pühendati päris palju ruumi ja peaaegu alati oli see materjal paigutatud esiküljele. Lõviosa sellest materjalist pole seni eesti keeles avaldatud, kuigi paljud faktid ja tsitaadid on Valdeko Vende kaudu meieni juba jõudnud.
Re: Killukesi Saaremaa autoajaloost
Lugesin Saaremaa 1906. a-l kavandatud autoühenduse postid uuesti suure huviga läbi (aitäh Toomas!), sest vahepeal on Saarlane ka digaris otsitavana veebis kättesaadavaks tehtud ja mul jäi Wildenbergi auto teema poolkogemata ette.
Kas too 14-kohaline buss, mida mainitakse 1906. a-l Arensburger Wochenblattis, üldse jõudis Saaremaale või jäi autoühenduse asi katki enne, kui masin reaalset kohale toodi?
Wildenbergi auto oli ilmselt siiski tavaline sõiduauto. Artiklitest tuleb välja, et ta viis selle peagi Saaremaalt ära.
3. oktoobril 1907 kurdab Saarlases keegi lehelugeja Wildenbergi auto põhjustatud ebameeldivuste üle.
23. juulil 1908 teatatakse, et Haeska mõisnik ostis endale Saksamaalt auto ja see olevat siis olnud ainuke auto Saaremaal, sest Wildenberg oli enda oma Kuressaarest ära saatnud.
Kas Wildenberg tõi oma auto ka tagasi või see lahkus Saaremaalt jäädavalt? Kas Haeska mõisniku auto margi kohta on mingit infot?
Kas too 14-kohaline buss, mida mainitakse 1906. a-l Arensburger Wochenblattis, üldse jõudis Saaremaale või jäi autoühenduse asi katki enne, kui masin reaalset kohale toodi?
Wildenbergi auto oli ilmselt siiski tavaline sõiduauto. Artiklitest tuleb välja, et ta viis selle peagi Saaremaalt ära.
3. oktoobril 1907 kurdab Saarlases keegi lehelugeja Wildenbergi auto põhjustatud ebameeldivuste üle.
23. juulil 1908 teatatakse, et Haeska mõisnik ostis endale Saksamaalt auto ja see olevat siis olnud ainuke auto Saaremaal, sest Wildenberg oli enda oma Kuressaarest ära saatnud.
Kas Wildenberg tõi oma auto ka tagasi või see lahkus Saaremaalt jäädavalt? Kas Haeska mõisniku auto margi kohta on mingit infot?